<?xml version="1.0" encoding="windows-1250"?>
<!-- Databáze schopností dle rasy pro Heroes Studio -->
<db>
  <skupina>
    <nazev>Hobit</nazev>
    <klic>SL1</klic>
  </skupina>
  <skupina>
    <nazev>Kroll</nazev>
    <klic>SL2</klic>
  </skupina>
  <skupina>
    <nazev>Trpaslík</nazev>
    <klic>SL3</klic>
  </skupina>
<!-- PPZ 1.6 E -->
  <polozka>
    <nazev>Čich</nazev>
    <popis>Zvláštní „vidění“ hobita se nazývá čich. Tato schopnost mu umožňuje vycítit přítomnost jakéhokoliv živého tvora (ale ne nemrtvého nebo neviděného), není ale schopen vycítit různé plísně, houby a jiné rostliny ani běžné tvory velikosti A0 (respektive byl by je schopen cítit, ale nevnímá je, asi jako člověk obvykle nevnímá mravence v trávě, ačkoliv je schopen je vidět). Největší vzdálenost, na kterou to je schopen dokázat, je 12 sáhů. Tato vzdálenost se zkracuje o 1 sáh za každých 30 coulů dřeva, 10 coulů kamene nebo 1 coul kovu.¶¶Hobit není schopen určit, o jakého tvora se jedná, ani jak je přesně daleko, ale pozná, do jaké třídy velikosti patři. Hobit má neurčitý pocit cizí přítomnosti – asi jako když ty máš pocit, že se na tebe někdo zezadu dívá.¶¶Hobit nemůže svou zvláštní schopnost využívat, pokud spí. V bdělém stavu se na ni nemusí soustředit, ale nebude-li svému okolí věnovat dostatečnou pozornost, může mu něco uniknout. Bude-li družina prozkoumávat ruiny starého hradu, ucítí hobit čápa majícího hnízdo na vrcholku věže, když se postavy budou snažit otevřít padací dvířka vedoucí na ochoz. Bude-li s družinou prchat, seč mu nohy budou stačit, před tlupou skřetů, patrně si nevšimne, že k deseti pronásledovatelům se z boční chodby přidali další dva jejich kamarádi.¶¶Hobita při používání čichu neruší přítomnost ostatních členů družiny. Představ si školní třídu s asi třiceti žáky o přestávce a sebe, jak ve druhé lavici opisuješ úkol z matematiky. Spolužáci mohou chodit ven a zase se vracet, aniž tě budou vyrušovat. Jakmile však vstoupí žák z jiné třídy, okamžitě si ho všimneš a začneš se ho ptát, co tu chce. Ještě větší pozornost upoutá příchod učitelky. Záleží také na tom, jakou pozornost ti kdo věnuje. Pokud kolem tebe spolužák projde, ani to nezaregistruješ. Zastaví-li se u tvé lavice, patrně zvedneš hlavu, abys zjistil, co se děje. Tak nějak si lze představit fungování hobitova čichu.</popis>
    <klic>SL1</klic>
  </polozka>
  <polozka>
    <nazev>Ultrasluch</nazev>
    <popis>Kroll vlastně nemá zvláštní „vidění“, ale „slyšení“. Jeho zvláštní schopnost se nazývá ultrasluch a připomíná sonar netopýrů. Kroll je schopen vysílat lidským uchem nezachytitelné zvukové vlnění, které se odráží od zkoumaného předmětu a vrací se zpět ke krollovi. Podle toho, jak odražené vlnění vypadá, je kroll schopen určit vzdálenost a tvar předmětu.¶¶Krollův ultrasluch má dosah 50 sáhů. To znamená, že kroll je schopen postřehnout jakýkoliv předmět nebo jakéhokoliv hmotného tvora, který je blíž než 50 sáhů a není zastíněn nějakým jiným předmětem nebo tvorem. Bude také schopen zhruba určit jeho vzdálenost a velikost. Kroll nepozná, o jakého tvora jde, ale pozná například, kolik má nohou apod. S předměty v jeskyni a jejím vybavením to je podobné.¶¶Krollův ultrasluch je v podstatě stále ještě sluchem, a proto závisí na hluku, který krolla obklopuje. Kroll nemůže použít ultrasluch v prostředí, které je hlučnější než obyčejný lidský hovor.¶¶Kroll svůj ultrasluch nepoužívá automaticky. Chce-li tuto svou zvláštní schopnost použít, musí o tom říct Pánovi jeskyně. Prozkoumávání ultrasluchem je stejně rychlé jako pohled. Prostor, který by kroll očima přehlédl během jednoho kola, je schopen za stejnou dobu prozkoumat i ultrasluchem.¶¶Kroll je schopen díky svému ultrasluchu vnímat i netopýry (a delfíny a jiné tvory vybavené sonarem), není ovšem schopen se s nimi nijak dorozumět ani s nimi komunikovat. Tyto cizí signály krollův ultrasluch neruší, není-li jich příliš mnoho. Například uprostřed hejna netopýrů kroll svoji zvláštní schopnost může použít jen stěží.</popis>
    <klic>SL2</klic>
  </polozka>
  <polozka>
    <nazev>Infravidění</nazev>
    <popis>Trpaslík je nadán zvláštním viděním zvaným infravidění. Infravidění má dosah 20 sáhů a neproniká žádným materiálem, kterým by nepronikalo obyčejné světlo. Ve slunečním světle (nebo ve světle stejné intenzity vyvolané kouzlem) je infravidění nepoužitelné.¶¶Infravidění je schopnost vidět teplo. I v naprosté tmě trpaslík zřetelně uvidí každého živého tvora s teplou krví – skřeta i zatoulaného psa – jako jasně červenou skvrnu. Hady, červy a jiné studenokrevné živočichy trpaslík neuvidí, pokud se nebude dívat velmi pozorně. Infraviděním nelze (až na výjimky) zpozorovat nemrtvé ani neviděné.¶¶Infraviděním zpravidla nelze určovat ani tvar místností, ani jejich obsah. Výjimkou mohou být věci, které jsou studenější nebo teplejší než okolí. Například jezírko studené vody trpaslík uvidí jako tmavě modrou skvrnu, nedávno vyhaslé ohniště jako tmavě červenou.¶¶Trpaslík se nemusí na infravidění soustřeďovat. V situaci, kdy mu nebude stačit obyčejný zrak, začne automaticky infravidění využívat.¶¶Infraobraz viděný trpaslíkem připomíná snímek z počítačového tomografu, pěkně je ilustrován například ve filmu Predátor. I když tobě se takové zobrazení může zdát nejasné a nepochopitelné, trpaslík, který ho má jako vrozenou schopnost, se v něm poměrně dobře vyzná.¶¶Přechod od normálního vidění k infravidění lze přirovnat k překrývání fotografií. Jakmile v šeru trpaslík přestává vidět skutečné barvy, začíná vnímat infrabarvy.</popis>
    <klic>SL3</klic>
  </polozka>
</db>